Unirea cea Mare
2025-11-29 20:00 - 21:30 (Europe/Bucharest) | Cercul Militar Craiova, Str. Marin Sorescu, nr. 2, Craiova, Dolj, 200642, România
Spectacol al Operei Române Craiova pe scena Cercului MilitarSâmbătă, 29 noiembrie 2025, ora 20.00

Cantată scenică de Eugen Doga pe versuri de Nicolae Dabija și Ion DeaconescuSpectacol dedicat memoriei compozitorului Eugen Doga (1937 – 2025)

Biletele sunt disponibile online:https://iticket.ro/event/unirea-cea-mareși la agenția Operei Române Craiova de la Sala Polivalentă,Bulevardul Ilie Balaci nr. 6, tel. 0351.442.471,agentiadebilete@operacraiova.ro

Conducerea muzicală: Dumitru Cârciumaru

Distribuția:Moldova și Bucovina – Mariana BulicanuÎntreaga Românie – Petrișor EfremTransilvania – Cristian FofucăȚara Românească – Ioan TomaMihai Viteazul – Ioan CherataPan Halippa – Dan CornescuDoru Popovici – Cosmin VasilescuGheorghe Pop de Băsești – Romulus Nicolae CucuVasile Goldiș – Adrian George PopescuIuliu Maniu – Robert VladuMiron Cristea – Gabriel MarciuIuliu Hossu – Laurențiu Nicu
Orchestra, Corul și Baletul Operei Române Craiova

Regie artistică: Antoniu ZamfirAsistent regie artistică: Arabela TănaseScenografie: Răsvan DrăgănescuCoregrafie: Erna Marin
https://www.operacraiova.ro/

Suor Angelica
2025-12-17 19:00 - 20:00 | Cercul Militar Craiova, Str. Marin Sorescu, nr. 2, Craiova, Dolj, 200642, România
Operă într-un act de Giacomo PucciniLibretul de Giovacchino Forzano

Spectacol al Operei Române Craiova pe scena Cercului MilitarMiercuri, 17 decembrie 2025, ora 19.00

Biletele sunt disponibile online:https://iticket.ro/event/suor-angelicași la agenția Operei Române Craiova de la Sala Polivalentă,Bulevardul Ilie Balaci nr. 6, tel. 0351.442.471,agentiadebilete@operacraiova.ro

Conducerea muzicală: Dumitru Cârciumaru
Distribuția:Sora Angelica – Renata VariPrințesa, mătușa ei – Licia ToscanoStareța – Nadia DomnicuMonitoarea (Sora Zelatrice) – Corina VladaStăpâna novicilor – Rodica DinișoarăSora Genovieffa – Ana Pavel (București)Sora Osmina – Ana RaduSora Dolcina – Silvia CecheSora medicală – Ada ApanSurori de pomană – Diana Oșca, Mihaela LeonteUn novice – Andreea VasileSurori mirene – Andreea Vasile, Raluca Predoi
Orchestra și Corul Operei Române Craiova
Regia artistică: Ina HudeaAsistenți regie artistică: Iulian Dumitraș, Arabela TănaseScenografia: Anca Pintilie, Vlad Bulgăr
https://www.operacraiova.ro/

Liliacul
2026-01-17 19:00 - 22:00 | Cercul Militar Craiova, Str. Marin Sorescu, nr. 2, Craiova, Dolj, 200642, România
Liliacul
Johann Strauss (fiul)

Premieră mondială: Theater an der Wien, 5 aprilie 1874

Durată: aprox. 3h – două pauze

Menţiuni: Spectacol în limba română

Operetă în trei acte compusă de Johan Strauss (fiul).
Libretul de Karl Haffner și Richard Genée, după nuvela Le Reveillon de Henri Melhac și Ludovic Halévy.

Spectacol al Operei Române Craiova pe scena Cercului Militar
Sâmbătă, 17 ianuarie 2026, ora 19.00

O noapte de bal de neuitat și un veritabil carusel de identități greșite și răzbunare malițioasă, „Liliacul” este cel mai îndrăgit, strălucitor și așteptat spectacol al începutului de an. Opera Română Craiova îi invită pe iubitorii muzicii la o reprezentație specială a operetei „Liliacul” de Johann Strauss (fiul), care va avea loc sâmbătă, 17 ianuarie 2026, de la ora 19.00, în sala Cercului Militar din Craiova

Biletele sunt disponibile online:
https://iticket.ro/event/liliacul
și la agenția Operei Române Craiova de la Sala Polivalentă,
Bulevardul Ilie Balaci nr. 6, tel. 0351.442.471,
agentiadebilete@operacraiova.ro

Acțiunea se petrece în ultima zi a anului 1870 și în noaptea de revelion 1870-1871, în castelul austriac Weinberg.
ACTUL I
În casa familiei Eisenstein se întâlnesc câteva din personajele principale. Dr. Falke, prietenul domnului Gabriel Eisenstein, pune la cale o farsă, pentru a se răzbuna pe Gabriel, pentru o poveste mai veche, când acesta, după un bal mascat, l-a lăsat pe Falke beat într-o grădină publică, îmbrăcat în costum de liliac, spre batjocura mulțimii, motiv pentru care lui Falke i-a rămas porecla de „Dr. Liliac”. Ca urmare, face să parvină câte o invitație la balul Prințului Orlofsky, lui Gabriel, soției acestuia, Rosalinda și Adelei, nostima subretă a familiei, din partea surorii sale, balerina Ida. Dar, începând cu noaptea Anului Nou, Gabriel are de ispășit o pedeapsă de pe urma unui proces de ultraj, pierdut de bâlbâitul avocat Blind. Falke îl convinge însă să se îmbrace elegant, pentru întâlnirea cu „șoriceii” (cum numea Gabriel, cândva, balerinele), de la pușcărie, de fapt de la balul prințului. Adela, la rându-i, după câteva minciuni, nu tocmai bine ticluite, reușește să plece la bal, mai ales că, Rosalinda trebuia să rămână singură, pentru a face față insistențelor lui Alfred, un prieten mai vechi. După plecarea zgomotoasă a lui Gabriel, cu toate încercările Rosalindei de a nu-l primi, Alfred pătrunde în salon și se instalează ca stăpân al casei. Când vine Frank, directorul închisorii, să-l ia pe Gabriel pentru ispășirea pedepsei, confuzia este creată: Alfred trece drept Gabriel și este de acord, pentru a salva reputația Rosalindei, să meargă la pușcărie. Rosalinda, la rându-i, găsește invitația la balul lui Orlofsky, lăsată de Dr. Falke. Hotărârea este luată: va merge la bal, cum i se sugerează în scrisoare, pentru a vedea unde-și petrece Gabriel prima noapte de arest.
ACTUL II
La balul Prințului Orlofsky, în noaptea de revelion, încep să apară personajele din farsa organizată de Falke, care-l asigură pe prinț că se va distra copios. Adela, îmbrăcată cu rochia stăpânei, află de la sora ei Ida că nu aceasta a invitat-o la bal. Eisenstein, prezentat ca Marchiz de Renard, trebuie să facă față numeroaselor pahare oferite de prinț. O recunoaște pe Adela, dar Falke încearcă să-l convingă că aceasta este domnișoara Olga. Frank, directorul închisorii, este prezentat drept contele Chagrin. La petrecere apare și Rosalinda, mascată în prințesă maghiară. Eisenstein încearcă asupra ei efectul „ceasornicului“, cu care a cucerit atâtea femei. Rosalinda îi reține ceasul, din dorința de a avea argumente împotriva lui Gabriel, pe care l-a recunoscut. În zori, directorul închisorii, Frank dar și Gabriel, își reamintesc că trebuie să se prezinte, fiecare pentru alt motiv, la pușcărie.
ACTUL III
Ultimul act se petrece la pușcărie, unde facem cunoștință cu un personaj plin de culoare, Frosch, gardianul-șef, care repetă în replicile sale „Veselă pușcărie, domnule !”. Alfred este amuzat de postura sa de arestat. La închisoare sosesc, pe rând, Frank, directorul, apoi Adela și Ida, care-i mărturisesc adevărul că Adela nu este artistă, dar e plină de talent. Apare și Eisenstein, despre care Frank află că nu este Marchizul de Renard. Surprizele continuă: Gabriel, la rându-i află cine a fost arestat în locul său și îl întâlnește pe avocatul Blind, chemat de Alfred. Dorește să se răzbune pentru infidelitatea Rosalindei, dându-se drept Blind. Însă mare îi este surpriza când prințesa maghiară, pe care a curtat-o toată noaptea, la balul Prințului Orlofsky își dă masca jos: este soția sa. Dar totul e bine când se termină cu bine: cei doi soți se împacă, iar prințul Orlofsky îi promite Adelei că va ajunge artistă. „Vesela pușcărie”, în care se bea șampanie și toata lumea cântă.

*Titus Moisescu și Miltiade Păun, Ghid de operetă, Editura Muzicală a Uniunii Compozitorilor, București, 1969

Văduva veselă
2026-02-07 19:00 - 22:00 | Cercul Militar Craiova, Str. Marin Sorescu, nr. 2, Craiova, Dolj, 200642, România
Opera Română Craiova îi invită pe iubitorii muzicii la spectacolul „Văduva Veselă” de Franz Lehár, povestea de dragoste cu personaje carismatice, umor fin și o muzică fermecătoare care a devenit una dintre cele mai iubite operete din istoria muzicii și care se bucură de un succes imens în toate teatrele lirice din lume.

Premieră mondială: Theater an der Wien, 25 decembrie 1905

Durată: aprox. 3h – două pauze

Menţiuni: Spectacol în limba română

Operetă în trei acte compusă de Franz Lehár.
Libretul de Victor Léon și Leo Stein, după comedia Atașatul de ambasadă a lui Henri Meilhac.

Spectacol al Operei Române Craiova pe scena Cercului Militar
Regia artistică: Arabela Tănase
Scenografia: Răsvan Drăgănescu
Coregrafia: Erna Marin

Conducerea muzicală: Dumitru Cârciumaru

Distribuția:
Distribuția:
Hanna Glawari – Renata Vari
Contele Danilo Danilowitsch – Petrișor Efrem
Valencienne – Nadia Domnicu
Baronul Mirko Zeta – Dan Cornescu
Camille de Rosillon – Ion Timofti (Chișinău)
Njegus – Laurenţiu Nicu
Vicontele Cascada – Cristian Fofucă
Raoul de Saint-Brioch – Say Ufuk Gengis
Kromow – Cosmin Vasilescu
Olga – Anca Țecu
Bogdanowitsch – Victor Dimieru
Sylviane – Ana Radu
Praškowia – Edith Mag
Pritschitsch – Adrian Grădinaru
Majordomul – Robert Vladu
Grizetele: Lolo – Mihaela Leonte, Dodo – Diana Oșca, Jou-Jou – Silvia Ceche, Frou-Frou – Raluca Predoi, Clo-Clo – Rodica Dinișoară, Margot – Andreea Vasile
Orchestra, Corul și Baletul Operei Române Craiova

Acțiunea se petrece la Paris.
ACTUL I
Elita societăţii „pontevedrine” de la Paris participă la un bal dat în onoarea onomasticii şefului statului Pontevedro. Prea marea încredere a ambasadorului Zetta în soţia sa, parizianca Valencienne, îi îngăduie acesteia să încurajeze o amuzantă aventură romantică cu Camille de Rosillon, locotenent de vânători. Într-o efuziune de dragoste, acesta a scris pe evantaiul tinerei doamne „Te iubesc”.
Se anunţă prezenţa unei frumoase, tinere şi bogate văduve, Hanna Glavari, care stârneşte multă admiraţie, dar şi îngrijorarea ambasadorului. Ştiind că imensa avere a Hannei este depusă în seifurile băncii din Pontevedro, el consideră că trebuie prin orice mijloace să împiedice înstrăinarea banilor. Este un accident ce s-ar putea întâmpla în eventualitatea unei căsătorii a văduvei cu cineva din afara statului. Oportunitatea ivirii unui pretendent pontevedrin i se pare ambasadorului cea mai nimerită rezolvare. În acest scop l-a ales pe ataşatul ambasadei, Danilo Danilovici, tânăr elegant, petrecăreţ şi cam fluşturatic, care îşi petrece timpul mai mult în celebrul local parizian „Maxim”. Acesta, „chemat la datorie” de ambasador, trebuie să o cucerească pe celebra şi frumoasa văduvă, cerând-o în căsătorie.
ACTUL II
O petrecere în casa Hannei Glavari, care îşi primeşte oaspeţii. Evantaiul buclucaş îşi continuă periplul. Danilo recunoaşte scrisul lui Camille şi crede că acest mesaj este adresat Hannei; tânăra văduvă citeşte mesajul ca venind din partea lui Danilo. Învăluiţi de aventura lor sentimentală, Valencienne şi Camille s-au retras într-un pavilion, unde sunt urmăriţi mai apoi de ambasadorul Zetta. Gata să facă scandal, el descoperă stupefiat că, în pavilion cu Camille de Rosillon, se află Hanna, care a luat discret locul Valenciennei. Reacţia lui Danilo este violentă, căci gelozia îl determină să plece imediat, refugiindu-se, ca de obicei, la cabaretul „Maxim”.
ACTUL III
Suntem invitaţi în ambianţa veselă a cabaretului „Maxim”, unde, rând pe rând, apar toate personajele istorioarei care îmbină jocul cu evantaiul compromiţător şi vânătoarea moştenirii. Danilo, comportându-se în fapt ca un dandy, se consolează alături de prietenele sale de la cabaret. Oricum, nu mai vrea să se lase vrăjit de farmecul iubirii de altădată, care l-a făcut să sufere, şi nici să asculte explicaţiile Hannei, în care nu mai crede. Dornică să-i recucerească dragostea, tânăra văduvă insistă, aparent fără sorţi de izbândă. Între toate aceste combinaţii, ambasadorul Zetta s-a convins că Valencienne îl înşală. El hotărăşte să divorţeze, cerând mâna – şi averea! – Hannei. Văduva anunţă însă că o căsătorie va determina pierderea tuturor banilor. Propunerile se retrag de îndată, singurul pretendent rămânând… Danilo. Hanna acceptă cu bucurie această alegere şi anunţă, surâzând, că întreaga avere s-a pierdut… în favoarea celui de al doilea soţ, veste care o face să adauge fericirea iubirii la veselia ei de … fostă văduvă.
*Titus Moisescu și Miltiade Păun, Ghid de operetă, Editura Muzicală a Uniunii Compozitorilor, București, 1969

La Bohème
2026-02-14 19:00 - 22:00 | Cercul Militar Craiova, Str. Marin Sorescu, nr. 2, Craiova, Dolj, 200642, România
La BohèmeOperă în patru acte compusă de Giacomo Puccini.
Libretul de Giuseppe Giacosa și Luigi Illica, după romanul Scènes de la vie de bohème de Henri Murger.
Premieră mondială: Teatro Regio din Torino, 1 februarie 1896
Durată: aprox. 3h – trei pauze
Menţiuni: Spectacol în limba italiană cu supratitrare în limba română
Biletele sunt disponibile online: https://iticket.ro/event/boema și la agenția Operei Române Craiova de la Sala Polivalentă, Bulevardul Ilie Balaci nr. 6, tel. 0351.442.471, agentiadebilete@operacraiova.ro
Orchestra și Corul Operei Române Craiova
Regia artistică: Arabela Tănase
Scenografia: Răsvan Drăgănescu
Acţiunea se desfăşoară în anul 1830, la Paris, în Cartierul Latin.
ACTUL I
Este ajunul Crăciunului. În mansarda în care locuiesc, poetul Rodolfo şi pictorul Marcello suferă de foame şi de frig. Atmosfera se animă doar atunci când sosesc ceilalţi prieteni şi vecini de mansardă, filozoful Coline şi muzicianul Schaunard, aducând un coş cu mâncare şi vin. Se aud bătăi în uşă. Benoit, proprietarul, a venit să încaseze chiria. Încercând să-i abată gândul de la bani, tinerii îi oferă de băut şi îl provoacă pe bătrânul caraghios să vorbească despre aventurile lui de dragoste. Apoi, prefăcându-se indignaţi de frivolitatea proprietarului, îl alungă scăpând şi de astă dată de plata chiriei. Tinerii se hotărăsc să plece la cafeneaua Momus. Doar Rodolfo mai întârzie câteva clipe pentru a termina un articol pentru ziar. Timide bătăi în uşă îl întrerup. Este Mimi, vecina lui, căreia i s-a stins lumânarea. Scuturată de un acces de tuse, tânăra se clatină. Rodolfo îi oferă un scaun apoi, fiecare pe rând, se prezintă (ariile lui Rodolfo şi Mimi). Lumânările s-au stins, dar razele lunii luminează încăperea sărăcăcioasă. Îmbrăţişaţi, Rodolfo şi Mimi îşi mărturisesc dragostea ce i-a cuprins pe neaşteptate (duet). Cei doi tineri pleacă împreună către cafeneaua Momus unde prietenii îl aşteaptau pe Rodolfo.
ACTUL II
Străzile Cartierului Latin sunt pline de lume. De la un vânzător ambulant, Rodolfo îi cumpără lui Mimi o bonetă roz. Fata este prezentată celor trei prieteni care o primesc cu simpatie printre ei. Cu toţii se aşează în jurul unei mese din cafenea. Pe trotuar trece vânzătorul de jucării Parpignol înconjurat de strigătele bucuroase ale copiilor. În cafenea intră Musetta fosta iubită a lui Marcello. Îmbrăcată într-o toaletă scumpă şi elegantă, ea se sprijină de braţul unui bătrânel caraghios, dar bogat, pe nume Alcindoro. Musetta îl iubeşte încă pe Marcello. Pictorul este şi el puternic tulburat de această întâlnire. Ca să-i atragă atenţia, Musetta cântă un vals în care îşi evidenţiază graţia şi cochetăria (arie). Marcello este din ce în ce mai agitat. Simulând o durere atroce la un picior, Musetta îl trimite pe Alcindoro să cumpere o altă pereche de pantofi. Apoi, fără nici o ezitare, ea se aruncă în braţele lui Marcello. Veseli şi fericiţi, cei şase tineri părăsesc cafeneaua. Nota lor de plată o va achita tot… Alcindoro.
ACTUL III
La un han de la periferia Parisului, Mimi a venit să-l caute pe Marcello. Ea îi povesteşte pictorului cum Rodolfo o ocoleşte fără motiv. Când apare poetul, Mimi se ascunde. Rodolfo îl anunţă pe Marcello că a hotărât să o părăsească pe Mimi. Dar glasul i se frânge şi printre suspine tânărul mărturiseşte adevărul: viaţa lor mizeră agravează boala de plămâni de care suferă Mimi, iar în aceste condiţii, pentru a o salva, el se consideră obligat să-i redea libertatea (duet). Mimi iese din ascunzătoare şi fericită se aruncă în braţele iubitului ei. Dragostea lor este la fel de puternică şi de sinceră ca în prima clipă. Din han ies, certându-se, Marcello şi Musetta care se despart aruncându-şi unul altuia, reproşuri. Rodolfo şi Mimi evocă zilele lor fericite (cvartet) şi amână despărţirea lor până la primăvară.
ACTUL IV
Din nou singuri în mica lor mansardă, Rodolfo şi Marcello se gândesc la iubitele lor Mimi şi Musetta. Sosesc Colline şi Schaunard care nu au găsit nimic de lucru. Făcând haz de necaz cei patru tineri încearcă să uite mizeria care îi copleşeşte. Dar în uşă apare Musetta care anunţă că Mimi este jos, grav bolnavă şi prea slabită pentru ca să poată urcă singură scările. Rodolfo coboară în grabă. Musetta povesteşte cum, îndrăgostită, Mimi a dorit să-şi mai vadă iubitul pentru ultima oară, căci îşi simte sfârşitul aproape. Epuizată de efort, Mimi se prăbuşeşte pe un pat. Marcello şi Musetta pleacă să vândă o pereche de cercei pentru a face rost de medicamente. Colline îşi ia adio de la vechea şi unica lui manta pe care o va vinde pentru a-şi ajuta prietenii (arie). Rodolfo şi Mimi îşi amintesc de clipele fericite. Mica bonetă roz se află în mâinile sărmanei fete. Prietenii revin. Ei i-au cumpărat bolnavei un manşon călduros pe care aceasta şi-l dorea de mult. Cu un zâmbet fericit pe buze, alături de Rodolfo, Mimi închide ochii pentru totdeauna.

*Grigore Constantinescu și Daniela Caraman-Fotea, Ghid de operă, București, 1971
**Ana Buga și Cristina Maria Sârbu, 4 secole de teatru muzical, București, 1999
***Ioana Ștefănescu, O istorie a muzicii universale, Vol. IV, București, 2002

Pescuitorii de perle
2026-02-21 19:00 - 21:00 | Cercul Militar Craiova, Str. Marin Sorescu, nr. 2, Craiova, Dolj, 200642, România
Pescuitorii de perle – Operă în 3 acte de Georges Bizet
după libretul lui Michel Carré și Eugène Cormon.
Premieră mondială: 30 septembrie 1863, la Teatrul Liric din Paris.
Durată: 2h
Orchestra, Corul și Baletul Operei Române Craiova
Regie artistică, scenografie, costume și lumini: l’Oiseleur des Longchamps (Franța)
Asistent regie artistică: Arabela Tănase
Realizare scenografie: Răsvan Drăgănescu
Coregrafie: Laurențiu Nicu
Actul I
O plajă de pe Insula Ceylan. Pescarii se întorc ca în fiecare an la locul de pescuit pe care îl oferă musonul. Zurga este ales șeful clanului. Sosește Nadir, prietenul din copilărie al lui Zurga. Împreună, își povestesc trecutul și pasiunea de odinioară pentru o preoteasă pe care au zărit-o la Candi. Amândoi și-au înăbușit sentimentele pentru a nu-și pune în pericol prietenia. Bătrânii satului au plecat să o caute pe cea care, fecioară, trebuia să liniștească marea și să favorizeze pescuitul cu cântecele sale. Tradiția prevedea ca tânăra fată să fi depus jurământ de castitate. Nadir își dă seama că Leila este fata care îi fermecase pe amândoi. Leila îl recunoaște pe Nadir pe care îl visase în secret.
Actul II
Ruinele unui templu. Leila se odihnește. Preotul Nourabad îi reamintește obligațiile. Ea îi povestește că într-o zi și-a riscat viața pentru a salva un străin. Acesta i-a oferit atunci un colier. Mai târziu, Nadir se întâlnește cu Leila pe stâncile care înconjoară marea. Tinerii își mărturisesc iubirea și hotărăsc să se vadă în fiecare seară, însă marele preot îi găsește și cheamă pescarii și pe Zurga. Acesta o recunoaște pe Leila, preoteasa de altădată, cuprins de gelozie, îi condamnă pe cei doi trădători la moarte. O furtună îngrozitoare se pornește. Pescarii, înfrigurați, sunt convinși că este vorba despre răzbunarea zeilor ofensați.
Actul III
Scena 1: Zurga se plânge și regretă cruzimea de care a dat dovadă. Leila încearcă să îl înduplece pe acesta să-l ierte pe Nadir, însă nu reușește decât să-i reînvie gelozia lui Zurga. Înainte de a o lua, îi cere ca după moartea sa să îi dea mamei sale colierul. Zurga își dă seama că este bijuteria pe care i-o oferise adolescentei care îl salvase mai demult.
Scena 2: Pescarii așteaptă zorile pentru a-i executa pe Nadir și Leila, însă Zurga reacționează: câmpul arde. Toți aleargă. Zurga, care aprinsese focul pentru a crea o diversiune, îi eliberează pe Nadir și pe Leila și îi obligă să fugă. Rămâne singur și se sacrifică…

Logodnicul din lună
2026-03-26 19:00 - 20:30 | Cercul Militar Craiova, Str. Marin Sorescu, nr. 2, Craiova, Dolj, 200642, România
Logodnicul din lună
Data: 26 martie 2026
Ora: 19.00
Locația: Cercul Militar
Opera Română Craiova readuce pe scenă opereta „Logodnicul din lună”, un spectacol savuros în care dorințele, iluziile și farsele se împletesc cu un farmec aparte. Muzica lui Eduard Künneke, elegantă, melodioasă și plină de vervă, creează o lume sonoră seducătoare, ce pulsează de viață, făcând din această operetă o încântare pentru orice meloman.
Punerea în scenă regizată de Laurențiu Nicu, care este și realizatorul coregrafiei, cu o scenografie semnată de Răsvan Drăgănescu,va fi prezentată din nou publicului joi, 26 martie 2026, începând cu ora 19.00, în sala Cercului Militar Craiova.
Reprezentația care îl va avea la conducerea muzicală pe maestrul Florian George Zamfir, îi va reuni, alături de Orchestra Operei Române Craiova, pe artiștii Corina Vlada (Julia de Weert), Petrișor Efrem (August Kuhbrot, Străinul I), Anca Țecu (Hannchen), Cristian Fofucă (Roderich de Weert, Străinul II), Daniel Cornescu (Josef Kuhbrot), Ada Apan (Wilhelmine Kuhbrot), Laurențiu Nicu (Egon von Wildenhagen), Adrian Grădinaru (Karl), Andrei Popovici (Hans) și Loredana Nicola, Alina Onofrei, Alexandra Iordache, Amina Almahadin (cameriste).

Ora si locul evenimentului
Vă așteptăm 26 martie, începând cu ora 19:00 la Cercul Militar Craiova
Preț: 100 RON
Informații suplimentare:
Agenția Operei Române Craiova de la Sala Polivalentă
Bulevardul Ilie Balaci nr. 6
0351.442.471, agentiadebilete@operacraiova.ro
––
Operetă în trei acte compusă de Eduard Künneke.
Libretul de Herman Haller și Fritz Oliven (Rideamus), după o comedie de Max Kempner-Hochstädt.
Versiunea românească a libretului: V. Timuș și M. Păun
Conducerea muzicală: Florian George Zamfir

Distribuția:
Julia de Weert – Corina Vlada
August Kuhbrot, Străinul I – Petrișor Efrem
Hannchen – Anca Țecu
Roderich de Weert, Străinul II – Cristian Fofucă
Josef Kuhbrot – Daniel Cornescu
Wilhelmine Kuhbrot – Ada Apan
Egon von Wildenhagen – Laurenţiu Nicu
Karl – Adrian Grădinaru
Hans – Andrei Popovici
Cameriste – Loredana Nicola, Alina Onofrei, Alexandra Iordache, Amina Almahadin

Orchestra Operei Române Craiova

Regie artistică și coregrafie: Laurențiu Nicu
Scenografie: Răsvan Drăgănescu
Asistent regie artistică: Daniel Cornescu
Asistent coregrafie: Erna Marin
Acțiunea se petrece în orașul Weert din sudul Olandei în anul 1921.
ACTUL I
Julia, o tânără şi drăgălaşă fată, romantică şi puţin exaltată, a moştenit de la părinţi o vilă splendidă. Dar tutorele ei, Joseph Kuhbrot, a ştiut să se facă aici stăpân absolut. El îşi satisface toate plăcerile gurmande după pofta inimii şi o hărţuiește pur şi simplu pe Julia cu propunerea de a se căsători cu nepotul său, August Kuhbrot. În acest fel, averea va rămâne în familia tutorelui. Tânăra fată respinge cu hotărâre această propunere. La fel procedează şi cu gogomanul fiu al consilierului Wildenhagen, Egon, care-i face insistente aluzii matrimoniale. Ea se gândeşte mereu la prima dragoste, la Roderich de Weert, căruia i-a jurat credinţă, în urmă cu mulţi ani, când tânărul a plecat în Batavia. La despărţire, cei doi îndrăgostiţi şi-au jurat ca în fiecare seară să se uite la lună pentru a-şi aduce aminte unul de altul. De aceea, Josef o ironizează pe Julia, spunându-i că are un „logodnic în lună”. Fata rămâne impasibilă la înţepăturile tutorelui, mai ales acum când tribunalul de tutelă a declarat-o majoră. Împreună cu zglobia Hannchen se amuză când primeşte vizita neaşteptată a unui călător întârziat, un tânăr plăcut, dar cam sărăcăcios îmbrăcat. Ele îi fac chiar o farsă, încercând să-l convingă că se află într-un castel fermecat şi ospătându-l, spre surprinderea lui, ca pe un musafir de seamă.
ACTUL II
Străinul înţelege jocul lor şi se lasă antrenat în el. Când Julia îl întreabă cine este, tânărul îşi face un portret la fel de romantic, ca şi visurile ei (aria: „Eu sunt un hoinar, un etern călător”). După ce a dormit bine în patul ce-i fusese pregătit, Străinul află de la Hannchen despre exaltarea romantică a tinerei Julia pentru Roderich, precum şi de planul lui Kuhbrot. Bineînţeles călătorul se fereşte să spună cine este, şi toţi, în frunte cu Julia, îl iau drept Roderich. Julia este fericită de a-şi fi găsit dragostea dintâi în persoana Străinului (Duetul „Ţi-aminteşti când eram copii…”). Unchiul Josef, în schimb, este indispus şi bosumflat de neaşteptata sosire a „logodnicului din lună”. Comedia îşi găseşte brusc sfârşitul prin apariţia lui Egon, care aduce o telegramă anunţând apropiata sosire a adevăratului Roderich. Dat în vileag şi luat acum drept şarlatan, Străinul pleacă.
ACTUL III
Interesându-se la şeful gării, Josef află că nepotul său a sosit cu o zi înainte şi a fost îndrumat către hanul satului. Bătrânul gurmand este înclinat să creadă că August ar fi fost asasinat şi criminalul n-ar putea fi altul decât Străinul, care acum a dispărut. În toiul acestor nedumeriri, care dezlănţuie o agitaţie generală, îşi face apariţia un alt Străin, care o surprinde pe Hannchen tocmai când se ruga fierbinte la zâna mireselor să capete şi ea un iubit. Din prima clipă, cei doi s-au plăcut, iar fata rămâne consternată aflând că acest bărbat nu este altul decât Roderich de Weert şi că el nici nu-şi mai aminteşte de jurământul făcut Juliei, socotindu-l o joacă de adolescent. Oare cum va reacţiona Julia? Printr-un şiretlic pus la cale de Hannchen, totul se aranjează cum nu se poate mai bine. Roderich se prezintă drept August Kuhbrot, atrăgând asupra lui chiar de la început aversiunea Juliei. Apoi, dând cărţile pe faţă, îi mărturiseşte acesteia că nu şi-a respectat jurământul. Abia acum se trezeşte Julia din visul ei şi îi acordă mâna lui August, Străinul dintâi, care a revenit între timp şi pe care-l îndrăgise din prima clipă.

*Titus Moisescu și Miltiade Păun, Ghid de operetă, Editura Muzicală a Uniunii Compozitorilor, București, 1969

Cavalleria Rusticana
2026-04-04 18:30 - 19:40 | Cercul Militar Craiova, Str. Marin Sorescu, nr. 2, Craiova, Dolj, 200642, România
Cavalleria Rusticana
Operă într-un act compusă de Pietro Mascagni.
Libretul de Giovanni Targioni-Tozzeti și Guido Menasci, după un roman de Giovanni Verga.

Spectacol al Operei Române Craiova pe scena Cercului Militar

Sâmbătă, 4 aprilie 2026, ora 18.30
Durată: aprox. 1h, 10’
Menţiuni: Spectacol în limba italiană cu supratitrare în limba română

Cu un loc aparte în repertoriul universal, Cavalleria Rusticana, compoziția lui Pietro Mascagni, continuă să atingă inimile ascultătorilor cu ariile memorabile, bogăția melodică și forța emoțională a poveștii tumultoase despre iubire, gelozie și răzbunare. Reprezentația Operei Române Craiova care va avea loc sâmbătă, 4 aprilie 2026 îi reunește pe artiștii: Licia Toscano (Santuzza), Rodica Dinișoară (Lola), Diego Godoy (Turiddu), Ioan Cherata (Alfio), Ada Apan (Mamma Lucia), Orchestra și Corul Operei Române Craiova, spectacolul fiind condus muzical de dirijorul Marius Hristescu.
Preț: 100 RON
Informații suplimentare:
Agenția Operei Române Craiova de la Sala Polivalentă
Bulevardul Ilie Balaci nr. 6
0351.442.471, agentiadebilete@operacraiova.ro

Conducerea muzicală: Marius Hristescu

Distribuţia:

Santuzza – Licia Toscano

Lola – Rodica Dinișoară

Turiddu – Diego Godoy (Chile)

Alfio – Ioan Cherata

Mamma Lucia – Ada Apan

Orchestra și Corul Operei Române Craiova

Regia artistică: Tamas Ferkay (Austria)

Asistent regie artistică: Arabela Tănase

Scenografia: Răsvan Drăgănescu

Acțiunea se petrece într-un sat din Sicilia chiar în ziua de Paşte, la sfârşitul anilor 1890.
La ridicarea cortinei se aude o serenadă (Siciliana), pe care Turiddu o cântă sub ferestrele Lolei, fosta sa iubită. Aceasta se măritase în timp ce Turiddu era în armată. Pentru a se consola, Turiddu și-a găsit o altă iubită, Santuzza, și a jurat să o ia de nevastă, dar uitându-și promisiunile, s-a întors la Lola. În timp ce țăranii cântă bucuria primăverii, Santuzza cere noutăți despre Turiddu de la mama acestuia. Mai mulți îl văzuseră pe lângă casa Lolei. Întrebat de Santuzza unde și-a petrecut noaptea, Turiddu îi răspunde nepăsător, apoi reacționează cu violență. Apariția Lolei o exasperează pe Santuzza și când îl întâlnește pe Alfio, soțul acesteia, îi povestește totul. Alfio jură să se răzbune. După un scurt Intermezzo orchestral, acțiunea se precipită. Abia încheiată petrecerea de Paște, Alfio și Turiddu își adresează cuvinte grele. Un ultim rămas bun al lui Turiddu către Mama Lucia precede înfruntarea dintre cei doi. O femeie aduce tragica veste: Turiddu a fost ucis.
*Grigore Constantinescu și Daniela Caraman-Fotea, Ghid de operă, București, 1971
**Ana Buga și Cristina Maria Sârbu, 4 secole de teatru muzical, București, 1999
***Ioana Ștefănescu, O istorie a muzicii universale, Vol. IV, București, 2002

Silvia
2026-04-25 19:00 - 22:00 | Cercul Militar Craiova, Str. Marin Sorescu, nr. 2, Craiova, Dolj, 200642, România
Silvia

Operetă în trei acte compusă de Emmerich Kálmán (Imre Kálmán). Titlul original: Die Csárdásfürstin – Prințesa Ceardașului. Inițial opereta s-a nunit Trăiască dragostea. Libretul de Leo Stein, Bella Jenbach, András Kürthy

Conducerea muzicală: Hermann Szabolcs (Timișoara)

Spectacol în limba română

Durată: aprox. 3h – o pauză

Opera Română Craiova îi invită pe melomani la opereta „Silvia”, una dintre cele mai îndrăgite creații ale repertoriului clasic, în care muzica lui Emmerich Kálmán îmbină eleganța valsului cu energia ceardașului, conturând o atmosferă plină de vervă și emoție.
Cu o acțiune în care se succed răsturnările de situație, în centrul unei pleiade de personaje, fiecare cu farmecul său, povestea urmărește destinul unei artiste prinse între iubire și convențiile sociale. Sub luminile cabaretului și în umbra rigorilor aristocrației, se conturează o lume în care fiecare își caută drumul: unii fug de trecut, alții aleargă după statut sau libertate, iar în mijlocul tuturor se află dragostea – imprevizibilă, încăpățânată și, desigur, învingătoare.

Distribuţia:
Arhiducele Ferdinand Salvador – Adrian GrădinaruDucele Leopold Maria – Cosmin VasilescuDucesa Cecilia, soția ducelui – Edith MagPrințul Edvin, fiul lor – Petrișor Efrem (debut)Silvia, șansonetistă – Renata VariContele Bonifacio Kauciano – Laurențiu NicuContesa Stázi – Nadia Domnicu (debut)Domnul Feri – Dan CornescuMiska – Gabriel MarciuGeneralul Rohnsdorf – Ioan CherataTonelli – Robert VladuEndrei – Alex CheraContesa Clementina – Anca ŢecuContesa Cristina – Ana RaduBaronesa Leontina – Alexandra GogoșanuContesa Carolina – Alisa BiliaOspătarul bătrân – Leonte StănescuOspătarul tânăr – Ionuţ DumitruNotarul Kiss – Liviu StănescuLazarevici, un comerciant bogat – Robert VladuBaronul Viktor Hübner – Adrian George PopescuContele Aristide Bettelheim – Romulus Nicolae CucuOmul sandvici – Răzvan SegărceanuDirijorul – Sergiu Doroș
Fetele din cabaret:Aranka – Olguţa IlieJou-Jou – Alina OnofreiClo-Clo – Raluca MocanuDaisy – Ruxandra AndruțăMargo – Amina AlmahadinVali – Alexandra Iordache
Orchestra, Corul și Baletul Operei Române Craiova

Regie artistică: András Kürthy (Ungaria)Asistent regie artistică: Edith MagCoregrafie: Adrian Mureșan (Cluj-Napoca)Asistent coregrafie: Erna MarinScenografie: Răsvan Drăgănescu

ACTUL I
Scena reprezintă interiorul unui Teatru de Orfeum din Budapesta, în primăvara anului 1914
Silvia, primadona aclamată, își ia rămas bun de la prietenii și admiratorii ei, pregătindu-se de drum. Vrea să plece la New York pentru a-și onora contractul foarte avantajos primit acolo. Prințul Edwin încearcă să o rețină, mărturisindu-i iubirea sinceră și dorința de a se căsători cu ea, dar Silvia nu crede în viitorul relației lor amoroase. Contele Kauciano, îndrăgostit și el până peste cap de Silvia, dorește s-o însoțească. Cu ajutorul ospătarului șef al Orfeumului, al lui Mișka, contele Boni pregătește o seară de adio pentru ca fanii și prietenii cântăreței să-și ia rămas bun de la ea. Domnul Feri, clientul fidel al Orfeumului și chelnerul Mișka își aduc aminte cu nostalgie de Cecilia, fosta primadonă a teatrului de cabaret care, cu anii în urmă, s-a despărțit de ei și de cariera de șansonetistă. În acest moment apare Cecilia care între timp a devenit ducesa de Lippert Weilersheim, și a venit la Orfeum să-l convingă pe fiul său, Edwin să renunțe la Silvia și să se întoarcă la Viena unde îl așteaptă o logodnică din cercurile înaltei aristocrații, contesa Stazi. Mișka și Feri recunosc în persoana ducesei fosta primadonă adorată de ei dar Cecilia nu vrea să i se deconspire trecutul și îi pune pe amândoi să jure; orice s-ar întâmpla, nu vor dezvălui taina ei. Întâlnirea lui Edwin cu mama sa se soldează cu o confruntare între ei, Cecilia îl forțează să se întoarcă la Viena cu pretextul unui ordin de chemare, înmânat de generalul Rohnsdorf, o ultimă încercare a ducesei să-și ducă acasă fiul neascultător. Însă Edwin, în loc să ia rămas bun de la Silvia, face un contract în fața notarului în care se leagă să o ia de soție. Intervine contele Boni, povestindu-i Silviei că prințul Edwin are deja o logodnică la Viena, pe contesa Anastazia. Silvia se simte înșelată și plecă la New York împreună cu Boni Kauciano.
ACTUL II
Scena: Palatul ducelui Lippert Weilersheim, primăvara anului 1914.
Se adună musafirii pentru sărbătorirea logodnei lui Stazi cu Edwin, anunțată de ducesa Cecilia și soțul ei. Între invitați se află și contele Boni Kauciano. Boni vine împreună cu Silvia care joacă rolul tinerei lui soții și cu domnul Feri care se dă drept contele Kauciano senior, tatăl lui. Mascarada a fost inventată de Silvia, dorind să-l mai întâlnesacă încă o dată pe Edwin. Deghizată în contesă Kauciano, Silvia cucerește inima tuturora, în frunte cu Arhiducele Ferdinand, care începe să o curteze. Vrea ca Silvia să-i devină amantă, cum sunt de fapt toate doamnele mai arătoase din curte, soțiile demnitarilor. Dintr-o discuție sinceră între Stazi și Edwin reiese că viitoarea logodnică nu este îndrăgostită de Edwin, că fata îl iubește doar ca pe vărul ei și știe totul despre dragostea ce-i poartă lui Silvia. Totuși Edwin, reîntâlnind-o pe femeia iubită ca soția contelui Boni devine atât de disperat, încât acceptă logodna propusă de părinții lui. Intervine Mișka și îl combină pe Stazi cu Boni, iar tinerii se îndrăgostesc la prima vedere. În sfârșit, Edwin îi mărturisește Silviei că nu a încetat nici o clipă s-o iubească. Cecilia, deși a descoperit prin întâmplare că Silvia nu este, de fapt, soția lui Boni, nu dezvăluie cele aflate în fața ,,falsei” contese ci o duce la disperare exprimând disprețul ei față de șansonetistă, spunând că e gata să îi ofere și bani dacă renunță la Edwin. Silvia, jignită și înjosită, vrea să plece dar din curiozitate rămâne totuși la festivitate. Când ducele vrea să anunțe logodna, Edwin îl întrerupe, mărturisește că inima i-a fost cucerită de Silvia și că intenționează s-o ia de nevastă. Cecilia intervine și o demască pe falsa contesă, dar Silvia îi răspunde cu demnitate, asigurându-i pe toți că ea nu face parte din rândul damelor ușoare ale curții, cum sunt amantele arhiducelui. Arată contractul de căsătorie semnat de Edwin, iar Boni îi oferă bucuros ,,divorțul” pentru a se putea mărita cu Stazi. Arhiducele și damele aristocrate, jigniți în orgoliile lor, pleacă furioși, ducele se teme de un scandal dar Mișka, cu un gest neașteptat, rezolvă situația…
ACTUL III
Scena: Abazia, la 18 iunie 1914
Ducele Lippert Weilersheim, bătrân și senil, se pregătește de sărbătorirea zilei de naștere a soției sale, Cecilia, care însă nu are chef de petreceri, este inconsolabilă din cauza celor întâmplate; Stazi cu Boni au dispărut fără urme, Edwin a plecat după Silvia. Temându-se de bârfele vienezilor, Cecilia nu permite fiului ei, Edwin să intre la festivitate pentru ca, împreună cu Silvia lui adorată, s-o felicite de ziua ei. Domnul Feri este convins că a venit vremea s-o deconspire pe Cecilia. Ca să nu-și calce jurământul lasă totul pe seama foștilor soți ai ducesei, învitându-i pe toți trei la festivitatea zilei onomastice. Cei trei foști bărbați povestesc ducelui și arhiducelui tot ce știu despre trecutul ei de primadonă. Demascată și umilită, Cecilia, văzând cum i se spulberă speranțele de a deveni o aristocrată veritabilă, îl va primi acum pe Edwin cu perechea sa și își dă consimțământul la căsătoria lor. Arhiducele, ca pe un cadou de ziua soției sale, îi înmânează ducelui Weilersheim decretul împăratului Francisc Iosif I, prin care îl numește ca ambasador la Madrid. Cecilia crede că în sfârșit își vede visul cu ochii și prin asta o să devină o damă de onoare a curții dar ordinul împărătesc decide altfel… Contele Boni nu a îndrăznit până acum să deschidă vreuna dintre telegramele sosite zilnic de la părinții contesei Stazi, dar citând una la întâmplare descoperă că viitorii socri, în tot acest timp, au fost de acord cu căsătoria lor. La propunerea arhiducelui mulțimea începe să sărbătorească unirea îndrăgostiților, dar în toiul serbării intră generalul Rohnsdorf care îl anunță pe arhiduce că s-a comis un atentat la Sarajevo împotriva vărului său, moștenitorul tronului. Ferdinand ordonă continuarea festivităților, dar lucrurile nu mai merg pe făgașul lor, așa cum s-ar fi așteptat înainte…

*Titus Moisescu și Miltiade Păun, Ghid de operetă, Editura Muzicală a Uniunii Compozitorilor, București, 1969

Cocoșatul de la Notre Dame
2026-05-03 19:00 - 21:00 | Teatrul Național Craiova – Sala Amza Pellea, Str. A. I. Cuza, nr. 11, Craiova, Dolj, 200585, România
Musicalul “COCOȘATUL DE LA NOTRE DAME” vine la Teatrul Național Marin Sorescu din CRAIOVA pe 03 Mai 2026, ora 19.00, dupa reprezentațiile de succes avute pe marile scene Broadway, Grand Via…..
Theater du Soleil Entertainment vă răsfaţă cu o nouă producţie dinamică, plină de culoare şi emoţie. „Cocoșatul de la Notre Dame” redă cu măiestrie una dintre cele mai vechi poveşti, într-un MUSICALLIVE, în care personajele prind viaţă.
Este un show grandios, o adaptare de Sergiu Roban și Iulia Miulescu, un MUSICAL LIVE ÎN LIMBA ROMÂNĂ, momente de dans unice, costume și decoruri de basm, care îi vor purta pe cei mari într-o lume de vis, alături de cele mai îndrăgite personaje:Quasimodo, Frollo, Esmeralda, Phoebus, Clopin …. și multe altele.
Cocoșatul de la Notre Dame este un Musical care te poartă într-o călătorie întunecată și emoționantă printr-o poveste plasată în Parisul Medieval lăsând publicul să plângă la finalul sfâșietor.
De ce nu ar trebui să ratați așa ceva? Vă putem da o mie de motive pentru a fi alături de noi:
Vă mai amintiți de Cocoșatul Quasimodo, clopotarul Catedralei Notre Dame?
Dar de frumoasa Esmeralda din celebrul roman al lui Victor Hugo? Vă e dor de o poveste din Parisul medieval?
Vă așteptăm alături de o echipă de profesioniști. În rolurile principale îi veți putea aplauda pe: Sergiu Roban – Quasimodo, Bogdan Podlovschi /Vasile Filipescu – Frollo, Iulia Miulescu – Esmeralda, Tomer Jack Weissbuch – Phoebus, Victor Valentin Ion – Clopin, Emil Mitrache (Americnu) – Regele Louis, Teodor Ștefan Colea – Frederic/ Jehan/ Povestitor, Diana Maria Colea / Daniela Foiu– Povestitor/ Statuie, Ioana Dragomir / Sofia Sânziana Ivan – Povestitor/ Matroană, Alina Mariana Mirica – Statuie, Doru Ciutacu – Statuie, Radu Brescan – Statuie/Tigan, Petru Schindler – Soldat, Luana Prodea – Înger, Elvira Ioana Bolovan – Țigancă/ Cetățean.
ACCESUL COPIILOR SUB 12 ANI ESTE INTERZIS!
Durata Spectacolului: 120 min cu pauza intre acte de 15 min
Scenariul: Sergiu Roban și Iulia Miulescu
Regia: Elena Nicolau și Sergiu Roban
Coordonator Muzical : Iulia Miulescu
Traducere si Adaptare Versuri: Iulia Miulescu și Sergiu Roban
Coregrafia: Momo Sanno
Mișcare Scenică: Momo Sanno
Scenografia: Elena Nicolau
Costume:Camelia Daniela Banu
Lighting Design: Ion Nicolau
Sound Design: Ion Nicolau
Graphic Design: Studio Graphic Bear
